Tiesībsarga konsultante sabiedrisko attiecību jautājumos Ruta Siliņa sarunā ar TVNET kā pamatojumu šādai prasībai min iemeslu, ka 60% biroja klientu veido krieviski runājošie Latvijas iedzīvotāji. «Ļoti daudz cilvēku nāk klātienē uz konsultāciju, un, ja ir skaidri redzams, ka šis cilvēks nespēj runāt valsts valodā, mēs runājam valodā, kurā kāds no Tiesībsarga biroja ir spējīgs runāt.»
Biroja pārstāve turpina, ka juriskonsulta darba pienākumos ietilpst došanās arī uz slēgta tipa iestādēm (cietumiem, sociālās aprūpes centriem), lai vienatnē tiktos ar kādu personu, kura vēlas Tiesībsarga biroja pārstāvju pakalpojumus. Šādi klienti kvantitatīvi gan neveido lielāko Jura Jansona vadītās iestādes klientu loku, bet šajās vietās pastāvot vislielākais risks cilvēktiesību pārkāpumiem, un pasaulē ierasts tam pievērst lielu uzmanību, skaidro Siliņa.
Biroja klientiem-pilsoņiem valsts valoda būtu jāpārvalda
Pieteikumu iesniegšana uz juriskonsulta amatu noslēgusies 23.aprīlī un patlaban notiek iesniegumu izvērtēšana, kas turpināsies līdz maija beigām. «Tiesībsarga birojam ir vajadzīgi augstas kvalifikācijas speciālisti, un tāpēc arī prasības ir augstas,» nobeigumā teic Ruta Siliņa.
Zinot, ka Latvijas pilsoņu un nepilsoņu skaits ir precīzi zināms, var pieļaut:
Vairākums Tiesībsarga biroja klientu, visticamāk, ir pilsoņi, kuru valsts valodas zināšanas nebūtu pamats apšaubīt.
Ņemot vērā šo pieļāvumu, prasība pēc svešvalodas (krievu) zināšanām, pieņemot darbā, tiesībsargam būtu jāargumentē daudz nopietnāk.