Arī "Swedbank" pārstāvis Gabriels Franks Rodo sacīja, ka "banka ir uzticīga Baltijas reģionam, kas faktiski tiek uzskatīts par vienu no mājas tirgiem".
Keslers uzsver, ka Igaunijas varasiestādes dara viesu iespējamo, lai sakārtotu finanšu sektoru.
"Pēdējo piecu gadu laikā esam ieguldījuši neiedomājamu darbu, lai uzlabotu mūsu aizsardzību pret naudas atmazgāšanu. Šobrīd varu apgalvot - visi naudas atmazgāšanas gadījumi ir pagātnē," sacīja Keslers.
Neraugoties uz naudas atmazgāšanas skandāliem, Keslers sacīja, ka Zviedrijas bankas ir uzskatāmas par vienām no spēcīgākajām Eiropā, kas ļauj nodrošināt finansiālu stabilitāti.
"Ja pašlaik, ņemot vērā jaunos apstākļus, zviedru bankas redzēs Baltiju kā traucēkli, nevis vērtību, tā, protams būs Baltijas problēma," pauda Keslers.
Iepriekš vēstīts, ka investors un "Hermitage Capital Management" vadītājs Bils Brauders, kurš pazīstams ar savu cīņu pret naudas atmazgāšanu, pagājušajā nedēļā iesniedza prasību varasiestādēm pret "Swedbank". Viņš uzskata, ka bankā atmazgātā nauda ir saistīta ar Sergeja Magņitska lietu.
Dānijas lielākā banka aplēsusi, ka Igaunijas filiālē laika posmā no 2007. līdz 2015. gadam atmazgāti vairāk nekā 230 miljardi dolāru, kas saistīti ar bijušās Padomju savienības teritorijā saistītām personām. Banka pašlaik nonākusi arī ASV varasiestāžu uzraudzībā.
Pēc skandālu sākšanās, Ziemeļvalstu bankas sākušas ieguldīt lielas naudas summas tehnoloģiju attīstībā, kas ļautu vieglāk noteikt aizdomīgas transakcijas dažādām varasiestādēm. Keslers norāda, ka viņš vēlētos ciešāku sadarbību starp Igauniju un Zviedriju, tāpat "pret naudas atmazgāšanu labs līdzeklis būtu, ja Zviedrija pievienotos Igaunijai eirozonā".
"Mums diemžēl finanšu jomā nav ciešu saišu ar Dāniju, bet ar Zviedriju tādas ir. Gandrīz 70% mūsu banku tirgus ir tieši zviedru bankas, tāpēc ar vienu valūtu būtu daudz vieglāk veikt dažādas operācijas, cīnoties pret naudas atmazgāšanu," tā Keslers.