Summas, ko farmācijas firmas atvēl mediķu atbalstam, Latvijā ar katru gadu pieaug. Pēdējos piecos gados atbalsts sasniedzis 18,5 miljonus eiro. Lielākie saņēmēji ir dažādas ārstu biedrības: ne tikai konferencēm vai ārzemju braucieniem, bet arī ļoti dārgām biedrību sēdēm ar klātiem galdiem. Agrāk mediķi teica — valsts nefinansē tālākizglītību, ņemam no zāļu ražotājiem. Tagad, kad maksā arī valsts, pacientiem riskantā prakse turpinās vēl lielākos apmēros.
Fotogrāfija Facebook atgādina par laiku pirms pandēmijas, kad vienkopus bez bažām pulcējās desmitiem cilvēku. Kāds uzstājas, auditorija uzmanīgi klausās. 2019. gada rudenī tiek atklāta Latvijas Hipertensijas un Aterosklerozes biedrības trešā sezona.
Spriežot pēc foto — sēde kā sēde. Taču tās rīkošana izmaksājusi 8594 eiro. Maksātājs — zāļu ražotājs Servier Latvia.
![](http://f9.pmo.ee/mTdjpotcwMuND8FOb701UDhoisE=/1200x0/filters:format(webp)/nginx/o/2021/07/04/13895047t1h74f6.png)
Šādas sēdes ir tikai viens no atbalsta veidiem, ko mediķu biedrības un nodibinājumi saņem no farmācijas vai medicīnas industrijas firmām. Piecos gados dažādiem mērķiem firmas samaksājušas 18,5 miljonus eiro.
![](http://f9.pmo.ee/8f5LB9DtI5GGhncpeg_cfI9F_f0=/1200x0/filters:format(webp)/nginx/o/2021/07/04/13895048t1h6eda.png)
Šādi maksājumi rada interešu konflikta risku, norāda Latvijas Universitātes profesore un biedrības “Veselības projekti” vadītāja Signe Mežinska, kura analizējusi farmācijas maksājumus ārstiem un organizācijām. “Ir daudz pētījumu pasaulē, kas parāda, ka industrijas maksājumi ietekmē zāļu izrakstīšanu. Tāpēc to vajag regulēt. Un caurskatāmība ir viens no elementiem.”
Publiskošana ≠ caurskatāmība
Līdz 2016. gadam par firmu dāvanām mediķiem bija zināms, bet nebija publisku datu, kurš, kam un par ko maksā. Pēc izmaiņām valdības noteikumos, kuru mērķis bija nodrošināt atklātību par farmācijas nozares un mediķu sadarbību, firmu iesniegtās atskaites sāka publicēt Veselības inspekcijas mājas lapā. Taču ātri izrādījās, ka publiskošana vien atklātību nenodrošina. Datus publicēja .pdf formātā, kas apgrūtināja to kopēšanu un mašīnlasāmu analīzi. Tagad publicē .xls formātā, bet Re:Baltica pieredze rāda, ka tas neko daudz nepalīdz — tie ir kļūdaini, jāapstrādā manuāli, lai varētu saprast, kuri ir lielākie atbalstītāji un saņēmēji.