Pareizi sašķirotu iepakojumu un stikla konteineru saturu izved bez maksas.
Šķirojot iepakojumu un stiklu, gada laikā rīdzinieki ir ietaupījuši 9,5 miljonus eiro.
No dalītās vākšanas apjoma palielināšanās 2021. gadā ir radies 1,5 miljonu eiro ietaupījums.
Izmaiņas noteikumos paredz arī to, ka atkritumu apsaimniekotājs drīkstēs noteikt papildu maksu par atkritumu pārbirumu, ja šis apjoms būs lielāks nekā 15% no atkritumu konteinera tilpuma.
Tāpat atkritumu apsaimniekotājiem noteiktā laikā būs jāreaģē uz pieteikumiem, kas saņemti par papildus izvedamajiem atkritumiem.
Savukārt māju apsaimniekotājiem būs pienākums nodrošināt tādu liela izmēra un mājsaimniecībā radušos būvniecības atkritumu apsaimniekošanu, lai neveicinātu to uzkrāšanos pie atkritumu konteineriem vai citās vietās mājas tuvumā.
Papildus ir iecerēts, ka iedzīvotājiem ar sezonāla rakstura īpašumiem (piemēram, mazdārziņu) būs jāslēdz atkritumu apsaimniekošanas līgums par visas nekustamā īpašuma sezonālās lietošanas laiku, proti, no 1. maija līdz 30. septembrim ieskaitot.
Par plānotajām izmaiņām atkritumu apsaimniekošanā pērn Rīgas dome veica aptauju, kurā piedalījās teju 1000 iedzīvotāju. Atbalstu gandrīz visām izmaiņām pauda vairāk nekā 80% respondentu.
Turpinot realizēt videi draudzīgāku politiku galvaspilsētā, Rīga uzsākusi virkni aktivitāšu, lai veicinātu pieejamāku atkritumu šķirošanu.
Pašvaldībā jau sākta arī astoņu šķiroto atkritumu savākšanas laukumu projektēšana, notiek darbs pie publisko šķirošanas punktu tīkla paplašināšanas, lielgabarīta atkritumu izvešanas sakārtošanas un mobilo bīstamo atkritumu savākšanas punktu tīkla pārskatīšanas.
Rīgā turpinās darbs arī pie bioloģisko atkritumu šķirošanas veicināšanas. Kopā ar atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumiem notiek vienota dalīto atkritumu šķirošanas ceļveža izstrāde galvaspilsētā.
Rīga arī plāno kļūt par sertificētu "Zero Waste" jeb bezatkritumu pilsētu.