Janvārī Rietumu pārstāvji pieprasīja Kosovai un Serbijai skaidri deklarēt, vai tās pieņem 11 punktu plānu, kura mērķis ir mazināt spriedzi, kas starp abām valstīm pastāv kopš 1998/99.gada kara, pretējā gadījumā brīdinot par sekām no ES un ASV puses.
Serbija faktiski zaudēja kontroli pār galvenokārt albāņu apdzīvoto Kosovu 1999.gadā pēc NATO militārās iejaukšanās Kosovas konfliktā, bet 2008.gadā Priština vienpusējā kārtā pasludināja neatkarību no Serbijas. Tomēr Belgrada bijušo provinci joprojām uzskata par savas teritorijas sastāvdaļu.
Pēdējo desmitgadi Belgrada un Priština ar ES starpniecību ved sarunas par attiecību normalizāciju, kas nepieciešama lai abas valstis varētu pievienoties blokam.
11 punktu plāns paredz iepriekš panākto vienošanos izpildi, tostarp pusautonomas serbu apdzīvoto municipalitāšu apvienības izveidi, pret ko Kurti iebilst, norādot, ka tas nozīmētu faktisku valsts sadalīšanu pēc etniskā sastāva.
Rietumu starpnieki gan šos apgalvojumus noraida.
"Mēs pieņemam ES priekšlikumu attiecību normalizācijai starp Kosovu un Serbiju un uzskatām to par labu pamatu turpmākām diskusijām un par stingru platformu virzībai uz priekšu," pēc tikšanās ar ES sūtni Miroslavu Laičāku tviterī paziņojis Kurti.