Kurzemes apgabaltiesa lietu skatīs 5. aprīlī plkst. 13.
Kurzemes rajona tiesa iepriekš apsūdzēto attaisnoja, jo secināja, ka viņš nevarēja būt norīkots veikt nesprāgušas munīcijas neitralizāciju neatbilstošas kvalifikācijas dēļ.
Militārā dienesta likumā noteikts, ka karavīra pienākums ir pildīt militāro dienestu saskaņā ar normatīvajiem aktiem un komandiera pavēlēm.
Pavēle uzdot rotas komandierim nodrošināt nesprāgušas munīcijas neitralizēšanu (NMN) tika izdota 2019.gada 9.janvārī. Aizsardzības ministrijas reglaments noteic, ka NMN darbus atļauts izpildīt NBS karavīriem, kuri dien NMN dienestā un ir sekmīgi pabeiguši sauszemes NMN kursu.
Ik pēc pieciem gadiem no pēdējā mācību kursa pabeigšanas NMN speciālistam ir sekmīgi jānokārto NMN kvalifikācijas celšanas kurss NMN vai Baltijas valstu ūdenslīdēju skolā, lai atjaunotu NMN atļauju un turpinātu militāro dienestu NMN struktūrvienībās.
Ja karavīrs uzsāk mācības, bet NMN kvalifikācijas vai atkārtošanas mācību kurss netiek pabeigts, NMN speciālists tiek ieteikts turpināt militāro dienestu, kas nav saistīts ar nesprāgušas munīcijas neitralizēšanu.
NBS noteikumi nosaka rīcību un vienotu darbību, lai izvairītos no nelaimes gadījumiem.
Sprādziena dēļ karavīri guva vieglus un vidēja smaguma miesas bojājumus. Veicot nesprāgušas munīcijas neitralizāciju, karavīriem bija bruņu veste un cepure, bet netika izsniegti ausu aizbāžņi vai austiņas, jo novecojušajos un nepilnīgajos normatīvajos aktos tas nebija noteikts.
Līdz ar to tiesa, izvērtējot visus pierādījumus kopumā, nekonstatēja, ka Raivo Grīnbergs būtu savus dienesta pienākumus pildījis nolaidīgi.
Grīnbergs un vēl divi nesprāgušas munīcijas neitralizēšanas karavīri 2019.gada aprīlī veica 45 kilogramu sprāgstvielas neitralizēšanu, to aizdedzinot. Neilgi pēc tam notika sprāgstvielas strauja aizdegšanās un sprādziens. Divi karavīri guva miesas bojājumus, kas nebija dzīvībai bīstami.