![Leonardo da Vinči pašportrets](http://f12.pmo.ee/O21A02tZjACf-8nF7bbP9AwveFA=/1442x0/filters:focal(273x318:680x508):format(webp)/nginx/o/2023/03/16/15201259t1h3584.jpg)
Jauna teju 600 gadu senu dokumentu analīze liecina, ka Leonardo da Vinči māte, iespējams, bija Kaukāzā nolaupīta un Itālijā paverdzināta pusaudze.
Jauna teju 600 gadu senu dokumentu analīze liecina, ka Leonardo da Vinči māte, iespējams, bija Kaukāzā nolaupīta un Itālijā paverdzināta pusaudze.
Ja itāļu vēsturnieka atklātie dokumenti ir precīzi, tad viens no renesanses izcilākajiem gleznotājiem Leonardo da Vinči tikai daļēji ir itālis. Tiesa, šis atklājums vēl jāpārbauda un jāpublicē zinātniskā žurnālā.
“Leonardo māte bija čerkesu verdzene. Viņa tika nolaupīta no savām mājām Kaukāza kalnos, pārdota vairākas reizes Konstantinopolē, tad Venēcijā, līdz nonāca Florencē, kur satika jauno notāru Pjero da Vinči, Leonardo tēvu,” preses konferencē stāstīja dokumentu atklājējs Karlo Veče.
Pētīt da Vinči ģimenes vēsturi ir grūti, jo līdz šim bija iespējams pienācīgi sastādīt tikai da Vinči tēva dzimtas koku. Citi vēsturnieki ir izvirzījuši hipotēzi, ka da Vinči māte bija bārene, kura, pirms satika Pjero, dzīvoja pamestā lauku mājā, raksta "Live Science".
Vienīgais droši zināmais fakts ir tāds, ka Leonardo vecāki nebija precējušies un viņš piedzima kā ārlaulības bērns Ankjāno ciemā, netālu no Vinči pilsētiņas, kas savukārt atrodas pie Florences, Toskānā.
Iepriekš nezināmos dokumentus vēsturnieks atklāja, veicot pētījumu Florences arhīvā. Starp dokumentiem ir Pjero parakstīts sertifikāts, kas atbrīvo Katerīnu no verdzības. Dokumenta datums ir 1452. gada 2. novembris. Katerīna Pjero satika gadu pirms tam, kad strādāja par zīdītāju pie kāda florenciešu bruņinieka.
“Notārs, kurš atbrīvoja Katerīnu, bija tas pats cilvēks, kurš mīlēja viņu, kamēr viņa vēl bija verdzene, un ar kuru viņam vēlāk bija šis bērns,” teica Veče.
Veče uzskata, ka, gatavojot šo dokumentu, Veče bijis emociju varā, tāpēc pieļāvis sīkas kļūdas. Zināms, ka padarīt grūtu cita cilvēka verdzeni bija noziegums.
Tiesa, ne visi vēsturnieki piekrīt Večes hipotēzei, sakot, ka tolaik Katerīna bija populārs verdzeņu vārds, tāpēc šis dokuments varētu attiekties uz jebkuru citu verdzeni.