![](http://f9.pmo.ee/0sBNb3_zB30wFMGATEaHy-pyfig=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2023/04/17/15263223t1he51f.jpg)
Saskaņā ar Ķīles Pasaules ekonomikas institūta apkopotajiem datiem Latvija nedaudz apsteigusi Igauniju un uzskatāma par pasaules lielāko Ukrainas atbalstītāju proporcionāli IKP.
Saskaņā ar Ķīles Pasaules ekonomikas institūta apkopotajiem datiem Latvija nedaudz apsteigusi Igauniju un uzskatāma par pasaules lielāko Ukrainas atbalstītāju proporcionāli IKP.
Līdz 2023.gada 24.februārim Latvija palīdzībai Ukrainai bija atvēlējusi 1,2% no IKP, Igaunija - 1,1%, bet Lietuva - 0,9% (neskaitot Eiropas Savienības palīdzības daļu). Ceturtā valsts, kas vislielāko IKP daļu atvēlējusi Ukrainai, ir Polija - 0,6% no IKP.
Pārējās lielākās Ukrainas atbalstītājas proporcionāli IKP ir Nīderlande, Norvēģija, Bulgārija, Čehija, Somija, Dānija, Slovākija, Horvātija, Zviedrija, Portugāle.
Taču, raugoties uz kopējo sniegtās palīdzības apmēru absolūtos skaitļos, kā vislielākā Ukrainas atbalstītāja ar lielu atrāvienu iezīmējas ASV. Kopējais Savienoto Valstu sniegtais atbalsts pārsniedz 71,3 miljardus eiro, no kuriem 43,2 miljardi ir militārā palīdzība. Tas ir ievērojami vairāk nekā pārējām valstīm sarakstā.
Otrs lielākais Ukrainas atbalstītājs ir Eiropas Savienības (ES) institūcijas, kuras atvēlējušas 35,5 miljardus eiro. Tām sarakstā seko Apvienotā Karaliste, Vācija, Japāna, Nīderlande, Kanāda, Polija, Norvēģija un Francija.
Lai arī atvēlētās summas ir ievērojami lielākas par Baltijas valstu sniegtajām (Lietuva - 0,41 miljards eiro, Latvija - 0,37 miljardi eiro, Igaunija - 0,31 miljards eiro), tās Ukrainas atbalstam novirzījušas lielākas valstis ar lielāku IKP, attiecīgi palīdzībai veltītā summa uz kopējā IKP fona ir mazāka.
Izšķirot tikai militāro palīdzību, desmit lielākās Ukrainas atbalstītājas ir ASV, Apvienotā Karaliste, Vācija, Polija, Nīderlande, Kanāda, Norvēģija, Zviedrija, Dānija un Somija. Tiesa, Baltijas valstis nav pārāk tālu arī absolūtos skaitļos - Lietuva ieņem 14.vietu, Latvija 16.vietu, kamēr Igaunija - 19.vietu.
Ķīles institūta apkopotie dati parāda, ka, piemēram, Lietuva novirzījusi Ukrainai vairāk militārās palīdzības nekā Austrālija, savukārt Latvijas devums ir lielāks nekā Spānijai, Luksemburgai vai Beļģijai.
Taču, salīdzinot datus, jāņem vērā, ka visa apsolītā palīdzība uzreiz nenonāk Ukrainā.
Institūta apkopotie dati liecina, ka līdz 2023.gada 24.februārim, kad apritēja gads kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā, Ukraina bija saņēmusi tikai nedaudz vairāk kā pusi no ASV apsolītās finansiālās palīdzības un trešdaļu no ES institūciju solītās finansiālās palīdzības.
Citu valstu vidū izceļas Ukrainas kaimiņvalsts Ungārija, kas atvēlējusi Ukrainai tikai humāno palīdzību, bet militāro palīdzību nesniedz vispār.
Ķīles Pasaules ekonomikas institūta dati balstīti uz valdību sniegto informāciju un ir apskatāmi šeit.