72% respondentu uzskata, ka zinātnieka profesija Latvijā netiek augstu novērtēta. Līdzīgs respondentu īpatsvars - 70,80% - uzskata, ka valsts zinātnes politika neatbilst zinātnieku radošajai kapacitātei un tās realizācijai Latvijā. Katrs ceturtais respondents jeb 25,40% nespēja sniegt viedokli, bet 3,80% pauda uzskatu, ka valsts zinātnes politika atbilst zinātnieku radošajai kapacitātei.
Taujāti, kā vērtē Zinātniskās darbības likuma nosacījuma - ikgadējā valsts budžeta pieaugums zinātnei ir ne mazāks par 0,15% no iekšzemes kopprodukta (IKP), līdz tas sasniedz vismaz 1% no IKP - izpildi, teju pusei jeb 45% respondentiem bija grūtības atbildēt. LIZDA ieskatā, tas var liecināt par nepietiekošu informāciju par finansējumu zinātnei. Katrs trešais jeb 30% nosacījuma neizpildi vērtē nosodoši, 21,1% - neitrāli, bet 4,4% - vienaldzīgi.
LIZDA aicināja izstrādāt stratēģiju un veicamos uzdevumus rīcībai ar mērķi paaugstināt zinātnieka profesijas prestižu sabiedrībā. Tāpat zinātnieka atalgojuma modelim jābūt motivējošam un rezultātus veicinošam. Arodbiedrības ieskatā, 70% būtu jāveido bāzes finansējumam, kas nav mazāks par vidējo atalgojumu publiskajā sektorā, un 30% projektu finansējumam.
"Valsts zinātnes attīstībai jābūt stabilai sistēmai, kurā zinātnieks veic pētījumus ilgtermiņā, strādājot pilnu slodzi vienā pamatdarbā un saņemot konkurētspējīgu atalgojumu," pārliecināta arodbiedrība.
Aptaujai atsaukušies 607 zinātnisko institūtu un augstskolu nodarbinātie. Visvairāk jeb 69% no Rīgas un Pierīgas. Puse respondentu jeb 51% bija vecumā no 30 līdz 49 gadiem.
Visvairāk - 50% - atbildes snieguši vadošie pētnieki, kā arī 29% pētnieki, 13% zinātniskie asistenti. Katrs trešais respondents jeb 30% pārstāvējuši dabaszinātņu jomu, 21% - inženierzinātnes un tehnoloģijas, 19% - sociālās zinātnes, 16% - humanitārās un mākslas zinātnes, 8% - lauksaimniecības, meža un veterinārās zinātnes, bet 6% - medicīnas un veselības zinātņu nozari.
Katra trešā respondenta jeb 30,83% darba stāžs pētniecībā ir 11-20 gadi, savukārt 26,53% respondentu pētniecībā strādā 4-10 gadus. 21-30 gadus pētniecībā strādā 18,92% respondenti. Līdzīgs respondentu īpatsvars - 18,32% - pētniecībā strādā vairāk nekā 30 gadus, kamēr 5,41% respondentu darba stāžs ir līdz trim gadiem.
Atbilstoši LZA datiem Latvijā aptuveni 8000 personas ir nodarbinātas zinātnē, no kurām puse ir nodarbināta uz pilnu slodzi. Savukārt pēc Centrālās statistikas pārvaldes datiem, 2021.gadā Latvijā bija 8355 pētnieki - zinātnieki, profesionāļi, kā arī projektu vadītāji.