![](http://f11.pmo.ee/bd89mMA1GaJ_4KsOY245XvFKBP4=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2023/10/25/15677575t1hfba3.jpg)
Latvijā 17% iedzīvotāju ikdienā norēķinus veic skaidrā naudā, kamēr 82% pirkumiem galvenokārt izmanto maksājumu karti, informēja "Luminor Bank" pārstāvji, atsaucoties uz veikto iedzīvotāju aptauju.
Latvijā 17% iedzīvotāju ikdienā norēķinus veic skaidrā naudā, kamēr 82% pirkumiem galvenokārt izmanto maksājumu karti, informēja "Luminor Bank" pārstāvji, atsaucoties uz veikto iedzīvotāju aptauju.
Maksājumu karti ikdienas norēķiniem Latvijā izmanto 84% sieviešu un 79% vīriešu, un tas ir vienlīdz populārs maksājumu līdzeklis visās vecuma grupās, turklāt to ikdienā labprāt lieto arī vecāka gadagājuma cilvēki - maksājumu karti kā galveno norēķinu veidu ir norādījuši 80% respondentu vecumā no 60 līdz 74 gadiem.
Savukārt 17% iedzīvotāju ikdienā norēķinās skaidrā naudā. Tostarp mazākais skaidras naudas lietotāju īpatsvars ir starp jauniešiem jeb iedzīvotājiem 18 līdz 29 gadu vecumā, bet augstākais - vecuma grupā no 60 līdz 74 gadiem, kur šādu atbildi snieguši aptuveni katrs sestais aptaujātais.
Vienlaikus Latvijas Bankas apkopotie dati liecina, ka maksājumu karšu darījumu skaits Latvijā 2023.gada pirmajā pusgadā pieaudzis par 16%, salīdzinot ar līdzvērtīgu periodu pērn, sasniedzot 4,7 miljardus eiro. Tāpat šogad sešos mēnešos par vairāk nekā 6% pieaudzis maksājumu karšu lasītāju jeb POS termināļu skaits salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kas varētu liecināt, ka arvien vairāk pircēju pieprasa bezskaidras naudas norēķinus dažādās tirdzniecības vietās, norāda bankā.
Aptaujas dati rāda, ka ikdienā katram trešajam iedzīvotājam ir līdzi skaidra nauda ne vairāk kā 50 eiro apmērā, bet katram sestajam - ne vairāk kā 10 eiro.
Arī Lietuvā un Igaunijā situācija norēķinos ar karti ir līdzīga - visvairāk maksājumus ar karti ir iecienījuši Igaunijas iedzīvotāji (87%), kamēr Lietuvā šādu norēķinu veidu ikdienā kā galveno norāda 81% respondentu.
"Luminor Bank" iedzīvotāju aptauja veikta 2023.gada septembra beigās un oktobra sākumā sadarbībā ar pētījumu aģentūru "Norstat", aptaujājot 1010 respondentu Latvijā, Igaunijā un Lietuvā vecumā no 18 līdz 74 gadiem.