"Skriešana lēnām" ir galvenais skriešanas iesācēja pamatprincips (tas būs aptuveni 80% no visas skriešanas)! Skriešanas temps jāpalielina pakāpeniski, tas būs ne tikai komfortablāk, bet arī saudzīgāk mūsu veselībai.
Skrienot jāseko līdzi, lai pulss nepārsniedz 70% no maksimuma. Kā to aprēķināt?
To var izrēķināt pēc formulas.
1. solis. Maksimālā pulsa aprēķins. 220 – vecums gados
Piemēram, ja tev ir 25 gadi, 220 – 25 gadi = 195 sit./min.
2. solis. Aerobā jeb bāzes pulsa aprēķināšana. Maksimālais pulss x 0,7
Turpinot piemēru, 195 x 0,7 = 136 sit/min.
Attīstot organisma fizisko slodzi un izturību, tomēr nevajadzētu skriet biežāk kā četras piecas reizes nedēļā.
Tāpat noteikti jāpievērš uzmanība laika apstākļiem un atbilstošam skriešanas apģērbam.
Vēl farmaceite, sākoties skriešanas sezonai, iesaka padomāt par papildu vitamīniem, par ko konsultēties ar savu ārstu vai aptiekas farmaceitu.
"Skrienot maratonu, tāpat kā veicot jebkuras citas fiziskas aktivitātes, vitamīnu patēriņš organismā pieaug no pusotras līdz divām reizēm. Tādēļ cilvēkiem, kuri vismaz pāris reizes nedēļā sporto, ikdienas uzturā ieteicams iekļaut papildu vitamīnus. Labs risinājums ir multivitamīni, kuru sastāvā ir arī minerālvielas, piemēram, magnijs un kalcijs, kas veicina normālu muskuļu darbību, un dzelzs, kas nodrošina sarkano asinsķermenīšu un hemoglobīna normālu veidošanos un veicina normālu skābekļa transportēšanu organismā. Vēl viena svarīga sportistiem paredzēto multivitamīnu kompleksu sastāvdaļa ir Omega-3 taukskābes – tās palīdz atjaunot muskuļu audus un mazināt muskuļu olbaltumvielu sadalīšanos. Vienlaikus Omega-3 mazina locītavu iekaisumus un ietekmē locītavu kopējo veselību,” skaidro Ivanda Krastiņa.
Raksts tapis sadarbībā ar "Apotheka".