![](http://f11.pmo.ee/WdTtvtXL7wKFX663yRKmzBPc8Aw=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/05/12/16068340t1h9b1c.jpg)
Lietuvā svētdien notikušajās prezidenta vēlēšanās piedalījušies 59,37% balsstiesīgo valsts pilsoņu, pēc vēlēšanu iecirkņu slēgšanas paziņoja Centrālā vēlēšanu komisija.
Lietuvā svētdien notikušajās prezidenta vēlēšanās piedalījušies 59,37% balsstiesīgo valsts pilsoņu, pēc vēlēšanu iecirkņu slēgšanas paziņoja Centrālā vēlēšanu komisija.
Svētdien nobalsojuši 47,78% balsstiesīgo, bet 11,59% nobalsojuši šonedēļ notikušajā iepriekšējā balsošanā.
Tā ir augstākā vēlētāju aktivitāte Lietuvas prezidenta vēlēšanu pirmajā kārtā kopš 1997.gada, kad nobalsoja 71,45% vēlētāju. Pirms pieciem gadiem prezidenta vēlēšanu pirmajā kārtā piedalījās 56,45% balsstiesīgo.
Jau ziņots, ka Lietuvā svētdien notika prezidenta vēlēšanas.
1895 iecirkņi bija atvērti no plkst.7 līdz plkst.20.
Sākusies balsu skaitīšana. Galīgie rezultāti gaidāmi pēc pusnakts.
Vienlaikus ar prezidenta vēlēšanām notika referendums par dubultpilsonības atļaušanu. Vispirms plānots saskaitīt prezidenta vēlēšanu balsis, bet pēc tam skaitīt referenduma balsis.
Priekšvēlēšanu sabiedriskās domas aptaujas liecina, ka nevienam no astoņiem kandidātam svētdien nebūs izdevies iegūt vismaz pusi balsu, tāpēc 26.maijā gaidāma vēlēšanu otrā kārta.
Aptauju rezultāti rāda, ka populārākais kandidāts ir pašreizējais valsts galva Gitans Nausēda, un gaidāms, ka otrajā kārtā iekļūs arī neatkarīgais kandidāts advokāts Igns Vēgēle vai premjerministre Ingrīda Šimonīte no valdošajā koalīcijā ietilpstošās konservatīvās partijas "Tēvzemes savienība - Lietuvas kristīgie demokrāti". Otrajā kārtā vislielākās izredzes uzvarēt ir Nausēdam.
Vēlēšanās kandidēja arī Daiņus Žalims no valdošajā koalīcijā ietilpstošās liberālās Brīvības partijas, kurš ir Vītauta Dižā universitātes Juridiskās fakultātes dekāns, bijušais aizsardzības viceministrs Ģiedrims Jeglinsks no opozīcijā esošās centriski kreisās Demokrātiskās savienības "Lietuvas vārdā", opozīcijā esošās centriski kreisās Darba partijas līderis Andrjus Mazuronis, kā arī vēl divi neatkarīgie kandidāti - ārsts Eduards Vaitkus un jaundibinātās labējās partijas "Nemunas rītausma" līderis Remiģijus Žemaitaitis, kurš nesen nolika Seima deputāta mandātu, jo Konstitucionālā tiesa secināja, ka viņš ar antisemītiskiem izteikumiem ir rupji pārkāpis amata zvērestu un valsts pamatlikumu.
Lietuvas prezidents tiek ievēlēts uz piecu gadu termiņu un amatu var ieņemt ne vairāk kā divus termiņus pēc kārtas.
Balsstiesības ir apmēram 2,4 miljoniem Lietuvas pilsoņu.
Iepriekšējās prezidenta vēlēšanās 2019.gadā neatkarīgais kandidāts ekonomists Nausēda otrajā kārtā uzvarēja Šimonīti, kas bija tolaik opozīcijā esošās partijas "Tēvzemes savienība - Lietuvas kristīgie demokrāti" kandidāte. 2020.gada decembrī pēc konservatīvo uzvaras Seima vēlēšanās Šimonīte kļuva par premjerministri.