Ukrainas puse arī lūdz palīdzību identificēt mērķus Krievijā, kurus Ukrainas bruņotie spēki varētu apšaudīt ar saviem ieročiem.
“Viņi lūdza palīdzību, lai uzbruktu Krievijai. Runa bija ne tikai par ieroču sistēmām, bet arī par papildu palīdzību triecienos pret Krievijas bruņotajiem spēkiem,”
skaidroja ASV armijas štābu apvienotās komitejas vadītājs ģenerālis Čārlzs Brauns.
Ja ASV apmierinās Ukrainas lūgumu, tas liecinās par būtiskām pārmaiņām ASV administrācijas politikā, kas cenšas samazināt militāras eskalācijas risku starp Vašingtonu un Maskavu, vienlaikus atbalstot Kijivu, norāda izdevums.
Saskaņā ar Baltā nama avota teikto ASV vadība neatbalsta Ukrainas puses iniciatīvas. “Mēs neveicinām un nepieļaujam triecienus Krievijas teritorijā,” viņš sacīja, norādot, ka tā ir “ilgstoša ASV politika”.
Baidens 24. aprīlī parakstīja dekrētu par 61 miljarda ASV dolāru militārās palīdzības piešķiršanu Ukrainai. Tajā pašā laikā kļuva zināms, ka Vašingtona ir slepeni piegādājusi Kijivai tālās darbības rādiusa ATACMS raķetes. Saskaņā ar “Bloomberg” avotiem Baltajā namā raķetes tika iekļautas 300 miljonu ASV dolāru atbalsta paketē, kas tika apstiprināta vēl 12. martā, jo Krievija arvien biežāk uzbrūk Ukrainas kritiskajai infrastruktūrai.