![Latvijas Lielo pilsētu asociācijas izpilddirektors Normunds Audzišs.](http://f12.pmo.ee/7wUf95JreWwVbRp6CtQhK_SvKJ4=/1442x0/filters:focal(838x626:936x767):format(webp)/nginx/o/2024/05/22/16090543t1h794f.jpg)
Latvijas Lielo pilsētu asociācija (LLPA) kritiski vērtē likumprojektu par Rēzeknes domes atlaišanu, informēja LLPA, starp kuras biedriem ir arī Rēzeknes pašvaldība.
Latvijas Lielo pilsētu asociācija (LLPA) kritiski vērtē likumprojektu par Rēzeknes domes atlaišanu, informēja LLPA, starp kuras biedriem ir arī Rēzeknes pašvaldība.
LLPA uzskata, ka dome ir lemtspējīga, kā arī pašvaldībā tiek nodrošināti visi nepieciešamie pašvaldības pakalpojumi. Pagaidu administrācijas iecelšana, kas varēs darboties ilgāk par gadu, pārkāpj pašvaldības iedzīvotāju demokrātiskās tiesības uz pašnoteikšanos, norāda LLPA.
"Pašvaldības domes atlaišana nedrīkst būt pašmērķis, un tā ir pieļaujama tikai ārkārtas situācijā, kas noteikti nav Rēzeknes domes gadījums, kad visi iespējami pārkāpumi ir tikuši novērsti," norāda LLPA izpilddirektors Normunds Audzišs.
Viņaprāt, tā ir satraucoša tendence, ka valsts liedz iespēju pašvaldības iedzīvotājiem demokrātiskā veidā lemt par to, kas pārstāvēs viņu intereses un īstenos vīziju par vietvaras ilgtermiņa attīstību.
"Uzticēt pašvaldības vadīšanu ierēdņiem, kas, iespējams, nepārzina attiecīgās pašvaldības specifiskos izaicinājumus, ir kļūdains solis, kas apdraud gan demokrātiskos principus, gan attiecīgā reģiona attīstību," norāda Audzišs.
Ja tomēr Saeima nolems atlaist Rēzeknes domi, LLPA mudina rīkot ārkārtas pašvaldības vēlēšanas, lai nodrošinātu pašvaldību iedzīvotāju tiesības lemt par savas dzīves vietas attīstību.
Ņemot vērā, ka nākamās pašvaldību vēlēšanas notiktu pēc gada, 2025.gada vasarā, LLPA rosina jaunajai domei piešķirt ilgāku darbības termiņu, līdzīgi kā tas bija Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās.
LLPA biedri ir desmit lielākās Latvijas pilsētas - Daugavpils, Jelgava, Jūrmala, Liepāja, Rēzekne, Rīga, Ventspils, kā arī Valmieras, Jēkabpils un Ogres novada pašvaldības.
Izstrādātais likumprojekts paredz, ka Saeima atlaidīs Rēzeknes domi, ņemot vērā, ka tā ir pieļāvusi "Likuma par budžetu un finanšu vadību", likuma "Par pašvaldību budžetiem" un Pašvaldību likuma pārkāpumus, nenodrošinot likumos noteikto funkciju izpildi un neievērojot valsts un attiecīgās administratīvās teritorijas iedzīvotāju intereses. Tomēr valdošajā koalīcijā pagaidām nav pārliecības par to, vai likumprojekts ir sagatavots pietiekami kvalitatīvi.
Iepriekšējā Rēzeknes mēra Aleksandra Bartaševiča ("Kopā Latvijai") vadībā pilsēta nonāca ekonomiskās grūtībās, vairs nespējot pildīt savas finanšu saistības. 2023.gada rudenī Rēzeknes pilsētā tika konstatēti finanšu pārkāpumi, kas noveda pie nespējas segt finanšu saistības. Šādos apstākļos vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministre Bartaševiču atstādināja no amata. Viņš savu atstādināšanu ir apstrīdējis tiesā.
Rēzeknes domes priekšsēdētājs tika atstādināts par būtiskiem un sistemātiskiem pārkāpumiem, vadot domes darbu un atbildot par pašvaldības budžeta izpildes procesa organizāciju un vadību. Attiecīgie pārkāpumi, kā arī tas, ka domes priekšsēdētājs nav sniedzis faktos balstītu, patiesu, salīdzināmu, saprotamu un pilnīgu informāciju par pašvaldības finansiālo stāvokli un par pašvaldības budžeta sagatavošanu un izpildi, apliecinājuši domes priekšsēdētāja nespēju pildīt savus pienākumus.
"Kopā Latvijai" sākotnēji centās panākt Rēzeknes domes atlaišanu un ārkārtas vēlēšanas, taču no valdības puses attiecīgi soļi nesekoja, tā vietā faktiski piespiežot Rēzeknes domes valdošo koalīciju tomēr pieņemt sabalansētu 2024.gada budžetu un ievēlēt jaunu domes priekšsēdētāju.