“Šeit ir jābūt kādiem veselīgiem ierobežojumiem, un mēs runājam par to ar biznesa pārstāvjiem. Es atbalstu to, lai šāds lēmums tiktu pieņemts nevis prezidenta rīkojuma, bet likumdošanas līmenī,” teica Putins.
Viņš norādīja, ka pašlaik Ģenerālprokuratūra pieprasa nodot valstij tikai tos uzņēmumus, kuri nonākuši privātīpašumā nelikumīgi un “krāpniecisku shēmu rezultātā”.
“Ņēma naudu no valsts bankām, lēti iegādājās kaut kādus aktīvus, pēc tam no šiem aktīviem neatdeva valsts bankām kredītus. Tā ir zagšana,” teica Putins.
Viņš skaidroja, ka privatizācijas laikā valsts īpašumi, kuriem nav “krimināla rakstura”, nedrīkst būt Ģenerālprokuratūras interešu vidū.
Putins izteica pārliecību, ka varasiestādes un bizness atradīs balansu, izstrādājot jaunos grozījumus likumdošanā, kas ierobežos nacionalizāciju. Viņš gan nepaskaidroja konkrēti, kādi kritēriji ļaus uzņēmumu īpašniekiem aizsargāt kompānijas no to nonākšanas valsts rīcībā.
Privāto aktīvu nacionalizācijas gadījumi strauji pieauga pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā sākuma. 2022.-23. gados valsts kontrolē nonākuši vairāk nekā 180 uzņēmumi. Pēc “Novaya Gazeta. Europa” un “Transparency International” aprēķiniem, visbiežāk nacionalizēti militāri rūpnieciskā kompleksa un mašīnbūves, pārtikas un zivjrūpniecības, ostu un nekustamo īpašumu kompānijas. Bieži vien nacionalizēti arī valsti pametušo uzņēmēju aktīvi.