Kopš 2022.gada 24.februāra nepieciešamība pēc Baltijas reģiona integrēšanas vienotā Eiropas transporta tīklā ir kļuvusi par akūtu nepieciešamību, uzsver "RB Rail" pārstāvji. Pēc Igaunijas, Latvijas un Lietuvas augstāko revīzijas iestāžu publicētā ziņojumā paustā, "Rail Baltica" ieviesējorganizācijas kopā ar visām "Rail Baltica" projektā iesaistītajām pusēm turpina sadarboties, cenšoties rast un īstenot optimālākos risinājumus, lai pabeigtu šo dzelzceļa savienojumu izmaksu ziņā visefektīvākajā veidā, nodrošinot savstarpējās savietojamības prasības un iekļautos noteiktajos projekta ieviešanas termiņos.
Jau ziņots, ka saskaņā ar Baltijas valstu augstāko revīzijas iestāžu īstenotā "Rail Baltica" projekta situācijas izpēti starptautiskās dzelzceļa līnijas "Rail Baltica" projekta ieviešanai Baltijā ir 10-19 miljardu eiro budžeta deficīts.
VK norāda, ka Igaunijai izmaksas kopš 2017.gada ir pieaugušas no 1,35 miljardiem eiro līdz 4,03 miljardiem eiro, Latvijai - no 1,97 miljardiem eiro līdz 9,59 miljardiem eiro, kamēr Lietuvai - no 2,47 miljardiem eiro līdz 10,23 miljardiem eiro.
Ziņojumā norādīts, ka galvenais projekta risks ir neskaidrības par finansēšanas avotiem un finansējuma savlaicīga pieejamība. Tostarp ES finansējuma periods beidzas 2027.gadā, un paredzams divu gadu finansējuma pārrāvums laikā, kad notiks aktīvi būvdarbi.
Tāpat VK ziņojumā teikts, ka "Rail Baltica" projekts atpaliek no grafika vismaz piecus gadus. VK norāda, ka atbilstoši projekta pušu paustajam dzelzceļa pirmās kārtas pabeigšanas termiņš patlaban ir 2030.gads, kas nozīmē, ka līdz 2030.gada beigām dzelzceļa maģistrālei, kas savienos Tallinu, Rīgu, Kauņu un Poliju, jābūt gatavai, lai tās ekspluatāciju varētu sākt 2031.gadā. Tomēr, kā secināts ziņojumā, daži iekšējie projekta grafiki liecina, ka projekts var aizkavēties vēl vairāk.