Vienlaikus būtiski SAS plāna izstrādē ir iesaistīt arī citas ministrijas, jo SAS nedrīkst būt tikai Veselības ministrijas atbildība. Arī citu valstu pieredze rāda, ka sirds veselība ir starpnozaru joma, un politikas risinājumi jāmeklē kopīgi visai sabiedrībai – pilnveidojot vides infrastruktūru, pārskatot nodokļu politiku, uzlabojot fizisko aktivitāšu un ārstēšanas pakalpojumu pieejamību u.c. Piemēram, VM jau šobrīd ir aktīvā saziņā ar Izglītības un zinātnes ministriju par veselības mācīšanas uzlabošanu skolā. Ar Vides ministriju notiek aktīva sadarbība par telemedicīnas ieviešanu, kas ļautu reģionu iedzīvotājiem saņemt ārsta konsultācijas attālināti, uzlabojot ārsta pieejamību.
Mērķis - vērtībā balstīta aprūpe
Būtisks jaunums ir SAS plānā paredzētā virzība uz pacientu orientētu un vērtībā balstītu veselības aprūpi, kas paredz pacienta vajadzībām atbilstošus pakalpojumus, to pieejamību un skaidru virzības ceļu ārstniecības procesā. SAS plānā tas izpaudīsies kā pēctecības nodrošināšana, kas ir ne tikai profilakse, bet arī savlaicīgas ārstēšanas sākšana pēc problēmas diagnosticēšanas, kā arī sadarbība starp speciālistiem, tostarp koordinēta multidisciplināra speciālistu pieejamība smagākos gadījumos. Labs piemērs, ko pārņemt SAS plāna kontekstā no onkoloģijas jomas, ir šogad ieviestais mentoringa pakalpojums, kas onkoloģijas pacientiem ļauj vieglāk orientēties aprūpes procesā. Tas uzlabo pacienta līdzestību, ārstēšanas rezultātus u.c.
Trūkst pētījumu par ieguldīto resursu atdevi
Šobrīd aprēķinu par SAS plāna budžetu vēl nav, tie būs zināmi rudenī, kad plānu nodos sabiedrības apspriešanai, bet jau tagad skaidrs, ka summa būs liela. VM un SAS plāna izstrādes darba grupas uzdevums ir maksimāli pamatot sagaidāmo ieguvumu sabiedrības veselībai – tas ir spēcīgākais arguments cīņā par finansējumu, lai panāktu mērķtiecīgu finansējumu atbilstoši plāna prioritātēm.
Gan SAS, gan citu veselības politikas dokumentu izstrāde būtu efektīvāka, ja Latvijā būtu pieejami starpnozaru pētījumi, kas pamatotu veselības aprūpē ieguldīto resursu atdevi no tautsaimniecības un ekonomikas viedokļa.
Piemēram, kā ieguldītie līdzekļi viena infarkta izraisītas nāves novēršanā atspoguļojas valsts ekonomikas procesos.
Kādi ir ieguvumi no cilvēka darbaspēju saglabāšanas, invaliditātes samazināšanās, pāragru nāvju novēršanas, alkohola un tabakas patēriņa mazināšanas, kas Latvijā raisa lielas bažas u.c. Protams, ir pieejami starptautiski dati, taču būtu svarīgi aprēķini tieši Latvijas ekonomisko procesu kontekstā. Par šādu pētījumu izstrādi, iespējams, piesaistot veselības ekonomikas ekspertus, jādomā nākotnē.