![](http://f11.pmo.ee/GlvduM9U5S6n7hoEX8EUpBoBXtY=/1442x0/filters:focal(2685x813:3759x2407):format(webp)/nginx/o/2024/06/21/16168230t1ha64e.jpg)
Par jauno NATO ģenerālsekretāru, visticamāk, kļūs Nīderlandes premjerministrs Marks Rite. Savu kandidatūru atsaucis viņa pēdējais sāncensis – Rumānijas prezidents Klauss Johaniss.
Par jauno NATO ģenerālsekretāru, visticamāk, kļūs Nīderlandes premjerministrs Marks Rite. Savu kandidatūru atsaucis viņa pēdējais sāncensis – Rumānijas prezidents Klauss Johaniss.
Rumānijas prezidents pagājušonedēļ paziņojis aliansei, ka atsauc savu kandidatūru, ceturtdien paziņoja viņa birojs.
Johaniss un Rite bija divi oficiālie kandidāti uz NATO ģenerālsekretāra amatu. Pašreizējā NATO ģenerālsekretāra Jensa Stoltenberga pilnvaras beidzas oktobrī.
Līdz ar to Rite palicis vienīgais oficiālais kandidāts, taču amats vēl nav rokā – viņa iecelšana vēl jāapstiprina visām NATO dalībvalstīm.
57 gadus vecais Rite sacījis, ka pametīs politiku, ja tiks iecelts par NATO ģenerālsekretāru.
Rite atbalsta Ukrainu, un viņa vadībā Nīderlande novirzījusi Ukrainai militāro palīdzību 4,35 miljardu eiro apmērā, liecina Ķīles institūta apkopotie dati. Viņa kandidatūru uz NATO ģenerālsekretāra amatu atbalsta vairums NATO dalībvalstu, tai skaitā lielākās valstis – ASV, Lielbritānija, Vācija un Francija.
Savukārt Ungārija, Turcija un Rumānija sākumā vilcinājās atbalstīt Riti. Rite tikās gan ar Turcijas prezidentu Redžepu Tajipu Erdoganu, gan Ungārijas premjerministru Viktoru Orbānu, kuram apliecināja, ka Budapeštai netiks noteikts par pienākumu sniegt militāro palīdzību Ukrainai, ko tā visu kara laiku nav darījusi. Pēc šīm vizītēm Turcija un Ungārija piekrita atbalstīt Rites kandidatūru.
Kad Rumānijas prezidents Johaniss atsauca savu kandidatūru, viņš lūdza valsts drošības padomei atbalstīt Rites iecelšanu NATO ģenerālsekretāra amatā.
Nākamais NATO samits notiks Vašingtonā no 9. līdz 11. jūlijam.