68% respondentu, kuri pieprasīja aprūpētāja atvaļinājumu, saņēma pozitīvu attieksmi no darba devēja puses, vēl vairāk (71%) sajuta arī atbalstošu kolēģu attieksmi. Tomēr 27% respondentu atzīmēja negatīvu darba devēja attieksmi un 25% saskārās ar kolēģu nelabvēlīgu attieksmi.
Kā norādīja Lākutis, 73% no tiem cilvēkiem, kuri izmantoja aprūpētāja atvaļinājumu, bija nepieciešams ilgāks periods nekā likumā noteiktās piecas dienas. Visbiežāk bija nepieciešams aprūpes periods no sešām līdz 10 dienām (44%), bet 10% respondentu norādīja uz nepieciešamību pēc 21 vai vairāk dienām.
Aptaujas autori uzsver, ka sabiedrība jāinformē par aprūpētāja atvaļinājuma iespējām, izmantojot dažādus komunikācijas kanālus, tostarp arī valsts iestāžu mājaslapas un sociālos tīklus.
Tāpat ieteicams izstrādāt apmācības un izglītojošas programmas darba devējiem un uzņēmumu vadītājiem, lai veicinātu empātiju un atbalstu kolēģiem, kuriem nepieciešams aprūpēt tuvinieku. Ņemot vērā aptaujas rezultātus, būtu lietderīgi pagarināt aprūpētāja atvaļinājuma periodu līdz vismaz desmit dienām, apsverot izmaiņas likumdošanā.
Tiesībsargs aicina Latvijas sabiedrību un jo īpaši darba devējus pievērst lielāku uzmanību aprūpētāja atvaļinājuma iespējām un veicināt tā izmantošanu, lai nodrošinātu nepieciešamo atbalstu tiem, kuri rūpējas par saviem tuviniekiem grūtā dzīves brīdī.