Viņa uzsvēra, ka NATO samitā dalībvalstis paziņoja par militāra, finansiāla un cita veida ieguldījumu Ukrainas aizsardzībā, piemēram, valstis plāno nogādāt Ukrainai piecas pretgaisa aizsardzības sistēmas "Patriot". Tāpat samitā viennozīmīgi apstiprināts, ka NATO dalībvalstis turpinās līdzšinējo palīdzības apjomu 40 miljardu ASV dolāru apmērā. Tas, Bražes ieskatā, sniedz Ukrainai pārredzamību, ko no sabiedrotajiem var sagaidīt.
Ārlietu ministre akcentēja, ka būs jauna NATO misija, kas koordinēs Ukrainas palīdzību, lai tas, ko valstis sniedz, daudz labāk nonāktu Ukrainā. NATO samitā bijusi runa arī par bruņoto spēku savietojamību un kopīgām mācībām, kas noritēs mācību centrā Polijā.
"Valstis ir noslēgušas divpusējos drošības līgumus ar Ukrainu. Visi šie elementi veido ne tikai neatgriezenisku Ukrainas ceļu uz NATO, bet arī nodrošina praktisku tiltu Ukrainas dalībai aliansē. Šodien paredzēta arī sabiedroto tikšanās ar Ukrainas kolēģiem. Tāpat gaidāma tikšanās ar Klusā okeāna partneriem," teica Braže.
Pirms NATO samita bija skaidrs, ka Ukraina nesaņems uzaicinājumu iestāties NATO, taujāta, vai kādas konkrētas valstis pret to iebilda, Latvijas ārlietu ministre uzsvēra, ka, ņemot vēra diskusijas, valstis nešaubās par to, ka Ukrainas pievienošanās NATO būs ieguldījums alianses, Eiropas un Ukrainas drošībā. Tas padarīs stiprāku ne tikai NATO un Ukrainu, bet visu eiroatlantisko drošību, taču ir vairāki jautājumi, piemēram, par savstarpējo spēju sadarboties jeb interoperabilitāti, kur Ukrainai kritērijs būtu vēl jāsasniedz. Viņa piebilda, ka valstīm lēmums par uzaicinājumu ir jāpieņem vienprātīgi, taču vienprātības pagaidām nav.