![](http://f7.pmo.ee/MG2CeykzM0LFu0759s0WSiYRGrs=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/07/15/16224130t1hb963.jpg)
Pirmdien Slovākijā spēkā stājas pretrunīgi vērtētais likums, kas tika pieņemts pēc atentāta pret premjerministru Robertu Fico un paredz pulcēšanās brīvības ierobežojumus.
Pirmdien Slovākijā spēkā stājas pretrunīgi vērtētais likums, kas tika pieņemts pēc atentāta pret premjerministru Robertu Fico un paredz pulcēšanās brīvības ierobežojumus.
Jūnija beigās pieņemtais likums cita starpā liedz rīkot demonstrācijas 50 metru rādiusā ap parlamentu, valdības ēku, prezidenta rezidenci un citām valsts iestādēm.
Demonstrācijas aizliegts rīkot arī pie politiķu dzīvesvietām.
Likums paredz., ka varasiestādes var aizliegt demonstrācijas, ja tās rada draudus sabiedriskajai kārtībai.
Starp iemesliem, kas var kalpot par pamatu aizliegt pulcēšanos, ir privātās dzīves aizskārums.
Demonstrācijas varēs arī aizliegt, ja pastāv pretēji noskaņotu mītiņotāju sadursmju draudi.
Jaunās normas arī nosaka, ka Iekšlietu ministrijai jānodrošina trīs augstākās valsts amatpersonas - prezidentu, parlamenta priekšsēdētāju un premjerministru – ar "pienācīgi aprīkotu" rezidenci.
Parlamenta spīkeram un premjeram, kas amatā atradušies ilgāk nekā divus pilnvaru termiņus, pienāksies mūža atalgojums un miesassargi.
Valdības oponenti apgalvo, ka šī norma radīta īpaši priekš Fico, kurš šobrīd ir vienīgais slovāku politiķis, kas atbilst izvirzītajiem kritērijiem.
Turpmāk apsardze pienāksies arī visu parlamentā pārstāvēto partiju līderiem, Konstitucionālās tiesas priekšsēdētājam un ģenerālprokuroram.
Opozīcija apgalvo, ja jaunais likums esot solis policejiskas valsts virzienā.