Instagram ierakstā nav minētas vairākas būtiskas lietas. Pirmkārt, pētnieki izmantoja ūdens un eļļas emulsijā iejauktas aktīvās vielas, nevis saules aizsargkrēmu. Tajos ir virkne citu sastāvdaļu, kas varētu neparedzamā veidā mainīt rezultātus. Tāpat pētnieki min, ka viņu izstrādātā emulsija, iespējams, veicina aktīvo vielu uzsūkšanos ādā. Otrkārt, pētnieki neparāda, ka viņu rezultātiem ir klīniska nozīme. Proti, lai gan eksperimentā konstatētie reaktīvie skābekļa savienojumi var bojāt šūnu ģenētisko materiālu, pētījumā nav parādīts, vai un cik lielā mērā tas notiek. Paši pētnieki norāda, ka tas vēl ir jāpēta. Treškārt, mūsdienās vairumam saules aizsargkrēmu pievieno antioksidantus, kas, iespejams, palīdz ādā neitralizēt RSS. Kontekstam jānorāda, ka akadēmiskos pētījumu apkopojumos nav secināts, ka saules aizsargkrēmi izraisītu vēzi. Taču ir pētījumi, kas apstiprina krēmu efektivitāti pret ādas vēzi.
Kādēļ ar ādas vēzi slimo biežāk?
Pēdējās desmitgadēs ASV un vairumā Eiropas valstu ar melanomu un citiem ādas vēžiem slimo arvien vairāk. Iemesli nav līdz galam skaidri, taču pētnieki žurnālā Cancer piedāvā vairākas hipotēzes.
Pirmkārt, mūsdienās cilvēki, tostarp ārsti, esot vairāk informēti par ādas vēzi, un tādēļ to atklāj un fiksē biežāk. Otrkārt, cilvēki pārvērtē saules aizsargkrēmu spēku un tādēļ regulāri tā lietotāji biežāk uzvedas pārdroši, piemēram, vairāk laika pavada saulē vai biežāk dodas uz solāriju. Treškārt, iespējams, klimata pārmaiņu iespaidā atsevišķās vietās, piemēram, Centrāleiropā un Dienvideiropā uz Zemes nonāk vairāk UV starojuma nekā agrāk. Ceturtkārt, iespējams, vēzi veicina jau iepriekš minētie reaktīvie skābekļa savienojumi, kas UV starojuma iespaidā var rasties no saules aizsargkrēmu aktīvajām vielām. Pētnieki lēš, ka vainojama varētu būt visu iepriekšminēto faktoru kombinācija, taču kopumā pārliecinošas atbildes uz šo jautājumu vēl nav.