![](http://f10.pmo.ee/jdQKyZhATO6H-9YWKvWD5S2163Q=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/07/16/16225609t1ha100.jpg)
Tiesībsargs izpētē par medicīniska rakstura piespiedu līdzekļu (MRPL) noteikšanu atklājis cilvēktiesību pārkāpumus tiesās attiecībā uz cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem, informēja Tiesībsarga birojā.
Tiesībsargs izpētē par medicīniska rakstura piespiedu līdzekļu (MRPL) noteikšanu atklājis cilvēktiesību pārkāpumus tiesās attiecībā uz cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem, informēja Tiesībsarga birojā.
Tiesībsarga izpēte atklājusi trūkumus ne tikai normatīvajos aktos, bet arī tiesvedību pielāgošanā, zināšanu un izpratnes trūkumā par cilvēku ar dažāda veida invaliditāti vajadzībām, kā arī komunikācijā ar viņiem.
Tiesībsarga vietniece Ineta Piļāne norāda, ka tiesības uz taisnīgu tiesu ir viens no cilvēktiesību pamatiem, turklāt vēl lielāku nozīmi tas iegūst attiecībā uz cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem. "Praksē novērojām, ka medicīniska rakstura piespiedu līdzekļu piemērošanā ir nepieciešami būtiski uzlabojumi - tas attiecas gan uz procesa virzītājiem, gan normatīvo regulējumu, gan visu iesaistīto apmācībām un izglītošanu," uzsver Piļāne.
Tiesībsargs atgādina, ka gan Satversme, gan starptautiskie cilvēktiesību dokumenti paredz ikvienam tiesības uz taisnīgu tiesu, tai skaitā cilvēkiem ar invaliditāti. ANO Konvencija īpaši uzsver diskriminācijas aizliegumu attiecībā uz dažādu tiesību īstenošanu, arī - tiesību uz taisnīgu tiesu, tomēr jau vēsturiski veidojies, ka daļa sabiedrības - cilvēki ar garīga rakstura traucējumiem - uzlūkoti kā cilvēki, kuriem virkne tiesību liegtas, norāda Tiesībsarga birojā.
Tiesībsargs uzsver, ka viens no šo tiesību būtiskiem elementiem ir tiesības piedalīties tiesas sēdē. "Valstij ir ne tikai jānodrošina tiesības uz pieeju tiesai, nediskriminējot uz invaliditātes pamata, bet jānodrošina cilvēkiem ar invaliditāti, tai skaitā, cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem, tiesvedības pielāgošana, piemēram, tiesvedība vieglajā valodā. Tomēr Latvijas tiesu praksē virknē gadījumu MRPL procesos paša cilvēka piedalīšanās netiek uzskatīta par vērtību un tiek ignorēta, tāpat par vērtību netiek uzskatītas šī cilvēka tiesības un intereses procesā kopumā, nemaz nerunājot par to, ka process varētu būt kā speciāli pielāgots cilvēkiem ar garīga rakstura traucējumiem," norāda Tiesībsarga birojā.
Lai izpētītu patieso situāciju, tika analizēta lielākā daļa, proti, vairāk nekā 70%, tiesu lietu, kas izskatītas divu gadu griezumā visās pirmās instances tiesās, atzīmē Tiesībsarga birojs.
Tiesībsarga ieskatā, būtu jāveic grozījumi Kriminālprocesa likumā, proti, izslēdzot no tā normas, kas noteic, ka personas dalība procesā ir atkarīga no tiesu psihiatriskās ekspertīzes atzinuma. Savukārt normatīvajā regulējumā jāparedz, ka tiesu psihiatriskajā ekspertīzē tiek sniegts atzinums par to, vai ir nepieciešami kādi pielāgojumi, atbalsts personas dalībai pirmstiesas un/vai tiesas procesā, ņemot vērā konkrētā cilvēka veselības stāvokli. Tāpat jānodrošina, ka tiesas procesā nepieciešamības gadījumā iespējams veikt pielāgojumus, lai procesā pilnvērtīgi varētu piedalīties arī cilvēki ar dažāda veida invaliditāti.
Vienlaikus tiesībsargs norāda, ka ļoti svarīgs ir izglītošanas un informēšanas faktors - gan pirmstiesas procesa virzītājiem, gan advokātiem, gan tiesnešiem jānodrošina apmācības par cilvēku ar garīga rakstura traucējumiem tiesībām un komunikāciju ar šiem cilvēkiem, savukārt procesa virzītājam būtu pienākums detalizēti izskaidrot pārstāvjiem viņu lomu un funkcijas procesā, sagatavojot šo informāciju arī rakstveidā, kā arī sekot līdzi tam, lai pārstāvis veic savus pienākumus atbilstoši, akcentē tiesībsargs.