![](http://f7.pmo.ee/42HqODfwD7dVkRc_dZ9KTsW9wLw=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/07/18/16229433t1h4523.png)
Aizvadītajā naktī Cēsīs uz Gaujas tilta izveidojusies vairākus centimetrus bieza kukaiņu "sega", liecina aculiecinieka video sociālajos tīklos.
Aizvadītajā naktī Cēsīs uz Gaujas tilta izveidojusies vairākus centimetrus bieza kukaiņu "sega", liecina aculiecinieka video sociālajos tīklos.
Kā aģentūrai LETA skaidroja Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultātes vadošais pētnieks Voldemārs Spuņģis, uz tilta pār Gauju novērotas ūdens kukaiņu viendienīšu kāzas jeb pārošanās rituāls, kura laikā miljoniem viendienīšu vienlaikus gan lidinās gaisā, gan biezā slānī klāj asfaltu.
Entomologs skaidroja, ka brīdī, kad kāpurs ir pieaudzis, tas izlien no ūdens, nomaina ādu un pārvēršas par subimago jeb pieaugušam kukainim līdzīgo. Tad subimago vēlreiz nomaina ādu un beidzot kļūst par pieaugušu kukaini - imago. Viendienītes savu nosaukumu ieguvušas tādēļ, ka tās dzīvo vien dažas dienas, kuru laikā tās neēd, bet tikai pārojas. Pārošanās parasti notiek siltos bezvēja vakaros, un no rīta mātītes jau dēj olas.
Spuņģis atzīmēja, ka viendienītēm ir tieksme lidot uz gaismas avotiem, it īpaši tādiem, kuru spektrā ir daudz ultravioletās gaismas, piemēram, dienasgaismas spuldzēm. Tiltu pār Gauju acīmredzot apgaismo ar spuldzēm, kuru spektrs ir pievilcīgs viendienītēm, un tās pie tilta salidojušas no visas tuvākās apkārtnes. Pieaugušo viendienīšu izlidošana ir sinhrona - notiek tikai dažas dienas gadā, kad ir lielāka varbūtība tēviņiem un mātītēm atrast vienam otru.
Katrai sugai populācijas lielums katru gadu mainās, citu gadu tas var būt lielāks, citu - mazāks. Šogad, iespējams, populācija ir īpatņiem bagāta, pieļāva kukaiņu pētnieks. Populācijas maksimums un gaisma rada viendienīšu masveida salidošanu pie tilta, tomēr gaismas piesārņojuma dēļ kāda daļa populācijas aizies bojā, piebilda Spuņģis.
Kukaiņu pētnieks zināja stāstīt, ka līdzīga viendienīšu pārošanās novērota arī pie Gaujas tilta Valmierā. Līdzīgas viendienīšu pārošanās novērotas arī 2020.gadā Cēsīs un 2016.gadā Siguldā.