Šīs aplēses aptuveni sakrīt ar ASV izlūkdienesta datiem, kas ziņoja, ka līdz 2023. gada beigām Krievijas armija Ukrainā būs zaudējusi aptuveni 120 000 kritušo karavīru. Līdzīgu skaitli maija sākumā minēja arī Francijas ārlietu ministrs Stefans Sežurē, kurš apgalvoja, ka ir nogalināti 150 000 Krievijas karavīru.
Tikmēr Krievijas prezidenta preses pārstāvis Dmitrijs Peskovs izteicies, ka Kremļa vēlamais variants kara izbeigšanai Ukrainā ir “miera process”. “Krievija nekad nav atteikusies no miera procesa, un mēs joprojām esam tam gatavi. Mūsu uzdevums ir nodrošināt drošību gan mums, gan nākamajām paaudzēm. Protams, miera process ir vēlams,” viņš sacīja 24. jūlijā.
Arī Kijiva ir sākusi runāt par iespēju konfliktu izbeigt mierīgā ceļā. Piemēram, Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba sarunā ar Ķīnas ārlietu ministru Vanu Ji sacīja, ka Ukraina ir gatava “racionālām” sarunām ar Krieviju par kara izbeigšanu. “Ukrainas puse vēlas un ir gatava risināt dialogu un sarunas ar Krievijas pusi. Protams, sarunām jābūt racionālām un ar praktisku nozīmi, tām jābūt vērstām uz taisnīga un ilgstoša miera panākšanu,” sacīja diplomāts.
Vans Ji atbildēja, norādot, ka gan Maskava, gan Kijiva “dažādā mērā” ir paudušas gatavību risināt sarunas. “Lai gan apstākļi un iespējas tam vēl nav nobriedušas, mēs atbalstām visus centienus, kas veicinās mieru, esam gatavi turpināt konstruktīvi darboties, lai panāktu pamieru un atsāktu sarunas,” viņš uzsvēra.